Koko perheen näytelmä vedetään pois Kouvolan teatterin ohjelmistosta
Kansanedustaja Paula Werning: Ratamo-päätös on vuoden puhallus – hallituksen päätös halvaannuttaa hoidon Kouvolassa yöaikaan
Kouvolan Ratamokeskuksen yöpäivystys saa jatkaa
Autoilija menehtyi liikenneonnettomuudessa Kouvolassa
Yrittäjägaalassa juhlittiin ja palkittiin seudun yrittäjiä
”Uudella alamitalla kuhan kalastaminen loppuu” – Kuhan pyyntimitan nostaminen ihmetyttää Jyri Langia
Ennätysmäärä kilpailijoita RX Masters rallicrossiin Kouvolan Tykkimäelle
Vain toinen leski voi ymmärtää toista
Poliisi: Yksi henkilö kuoli moottoripyörän ulosajossa Kouvolassa
Kotkan Kairossa soi taas jazz – Yksi vieraista on Amy Winehousen bändissä kantavana voimana ollut multi-instrumentalisti Xantone Blacq
Camini Oy tuo ammattitaitoa ja vuosikymmenien kokemuksen Kymenlaakson nuohous- ja ilmanvaihtoalalle
Lajityypillinen ruokinta – avain hevosen ja koiran hyvinvointiin
Myö välitetään sinusta - Sinun Tähden Hoivapalvelut tarjoaa tukea kaikille
Juoksulenkki, koirakävely tai pyöräily - Antaa sinulle energiaa sekä hyvän mielen
Huolenpitoa suurella sydämellä
Mielipide: Perhe luo kestävyyden – lapsi tuo onnen
Kyamk teki Suomen 18–40-vuotiaita edustavan perheellistymistä koskevan tutkimuksen (Pekkola & Lehtonen; 2015 ja 2016). Suomalaiset nuoret haluaisivat saada keskimäärin 2,44 lasta. Lapsettomaksi halusi jäädä vain 2 prosenttia. Lapsettomuuden kulttuuri on suomalaisille vieras, joskin nuorten hiillostaminen ongelmilla ja ideologioilla vähentää syntyvyyttä.
Suomalaiset tahtovat ja saavat lapsia koska 70 prosenttia kaikista – ja lapsen saaneista 89 prosenttia – katsoo lapsen parantavan elämän laatua. Lasten hankkimista ja lapsista huolehtimista pitää 62 prosenttia elämänsä keskeisenä päämääränä. Lasten ollessa pieniä 80 prosenttia suomalaisista pitää tärkeämpänäpä keskittyä perheeseen kuin työhön. Terveet perhearvot pitävät yllä hyvinvointia sekä jatkuvuutta.
Syntyvyyttä alentavat vanhemmuuteen kohdistettu epävarmuus, perheen kasvattamisen taloudelliset kustannukset, aineellisten tavoitteiden asettaminen lapsen edelle sekä pelot urakehityksen ja henkilökohtaisen vapauden menetyksen mahdollisuudesta. Tällaiset pelot ovat yleisempiä lapsettomien kuin lapsia saaneiden keskuudessa.
Perhepolitiikkaa koskeva keskustelu on ideologisoitunut. Näennäisesti neutraalin julkisuvun takana saattaa piillä yllättävä intressi. Väestöliitto on käyttänyt julkaisuidensa aineistona usein markkinakyselyihin tarkoitettua paneelia. Aineistosta on mm. poistettu suuret perheet. ”Tuotokset” eivät tieteellisessä merkityksessä edusta Suomen kansaa, mm. toivottu lapsiluku on esitetty todellista matalampana. Maallikko ei kykene arvioimaan väitteitä, havaitsemaan virheitä eikä ole selvillä, mihin teoreettisen ja menetelmällisen viitekehyksen puutteellisuudet johtavat. Kun näkökulma on lasten hankintaa estävissä tekijöissä, jätetään perheellistymiseen vaikuttavat myönteiset tekijät tarkoituksella piiloon.
Suomalaisten tavoittelema hyvä elämä on perhe-elämää lasten kanssa. Se on arvo sinänsä. Perhe on hyvinvoinnin ja onnen perusta. Myös hyvinvointivaltio ja eläkejärjestelmä on rakennettu terveen väestörakenteen varaan. ”Julkisen talouden kriisi, kustannusvaje ja työvoimapula” johtuvat siitä, että syntyvyys alitti vuonna 1969 väestön uusiutumistason eikä Suomessa tästä syystä enää ole riittävästi työntekijöitä eikä veronmaksajia hyvinvointivaltion ylläpitoon. Leikkaukset ja palvelutason lasku ovat tästä välttämättömiä seurauksia, mutta ne eivät korjaa talouden perusongelmaa – lapsipulaa. Syntyvyyden romahdettua suomalaiset saavuttavat enää puolet tahtomastaan lapsiluvusta. Väkiluku puolittuu nopeammin kuin kahdessa sukupolvessa. Näin emme voi jatkaa. Perusongelma on myönnettävä ja korjattava.
Onnen ja hyvinvointivaltion ylläpitämiseksi meidän on taloudellisesti, henkisesti ja sosiaalisesti tuettava lapsiperheitä mm. saavuttamaan haluamansa lapsiluku. Lasten huoltaminen on määrättävä eläke-etua lisääväksi tekijäksi. Perheiden ja lasten karsastus sekä nuorten harhauttaminen on tyystin lopetettava. Perheellistyminen ansaitsee vakavaa tutkimusta ja rehellistä keskustelua. Perheonni ja toteutuva lapsitoive on ymmärrettävä sosiaali- ja talouuspolitiikan perustaksi ja hyvän tulevaisuuden välttämättömäksi edellytykseksi.
Tähän työhön on ryhdyttävä välittömästi.
Juhani Pekkola
Sosiologian dosentti
(05) 210 4400
PL 238, 48101 Kotka
Kymenlaaksonkatu 10, 48100 Kotka (avoinna sopimuksen mukaan)
myynti@pkank.fi
aineistot@pkank.fi
toimitus@pkank.fi
etunimi.sukunimi@pkank.fi
Teija Piipari
Sivustomme käyttää evästeitä.